A körmendi Dr. Batthyány-Strattmann László Múzeum Cipőtörténeti Gyűjteménye a lábbeli készítés történetét tárja fel. A kiállítás 120 darab mechanikai cipőgyártás kezdetei előtt készített cipőn, papucson, csizmán kívül 67 darab gyári technológiával készült lábbelit is bemutat egy hagyományos suszterműhellyel együtt. A gyűjtemény kiemelkedő darabjai Erzsébet királyné és Jászai Mari cipői.
Az index.hu A Mi Vidékünk projektje kapcsán került szem elé a Vas megyei múzeum egyedi Cipőtörténeti Gyűjteménye, mely a második világháborúban megsemmisült, majd az ötvenes évektől újragyűjtött állomány ma is folyamatosan gyarapszik – postai úton.
![](https://papageno.hu/wp-content/uploads/2019/04/14._erzsebet_kiralyne_cipoje_1870-es_evek_k.jpg)
„A harmincas években már csaknem hétszáz darabos, bőrdarabokból, kézi szerszámokból, fényképekből és okmányokból álló gyűjtemény előbb a Magyar Műszaki Múzeum Mészáros utcai épületében kapott helyet, majd néhány éves raktári kényszerelfektetés után a Türr István utcában. A negyvenes években leginkább a haditermelésben használatos pótanyagokkal tudott csak gyarapodni, aztán már sehogyan sem: az összecsomagolt és az épület pincéjébe elhelyezett gyűjtemény teljesen megsemmisült Budapest ostroma idején” – írja az Index.
![](https://papageno.hu/wp-content/uploads/2019/04/13._jaszai_mari_selyemcipoje_1910_koruli_k.jpg)
Egzotikus lábbeliket is bemutatnak a gyűjteményben, mint például a kínai nyomorított lábra való cipőt, a papírtalpú japán papucsot, az amerikai mokaszint, vagy a gyöngyházberakásos magastalpú perzsa papucsot.
![](https://papageno.hu/wp-content/uploads/2019/04/16._kinai_lotuszcipo_19._szazad_1_k.jpg)
(Via Index, Dr. BSL Múzeum)