A felvetés már önmagában is izgalmasan hangzik, ugye? 2022 őszén ismét beköltözik esténként a Magyar Nemzeti Galéria falai közé a képzőművészetet, irodalmat és színházat izgalmasan ötvöző Textúra!
Az összművészeti sorozatot idén már hetedik alkalommal rendezik meg, és a koncepció változatlan: a múzeum felkérésére egy-egy alkotásából inspirációt merítve nyolc kiemelkedő kortárs szerző írt szöveget, amelyet színművészek tolmácsolnak a művek előtt közvetlenül. A Textúrát 2022-ben a nemzetközi hírű Sardar Tagirovsky rendezi, aki munkáiban a képzőművészet mellett a pszichológia és a mozgásművészet kapcsolódásait, illetve a zenei, a rituális és a filmes elemek egymásra hatásait keresi.
A Textúra egészen különleges a hazai kulturális palettán: az írások tele vannak szerep- és nyelvi játékokkal, a művek pedig szinte kilépnek fizikai és átvitt értelmű kereteik közül. A frappánsan megírt „mini monodrámákat”, előadásokban láthatjuk és hallhatjuk.
A színház tehát beköltözik a múzeumba, a néző pedig annyi időt tölthet el az egyes darabokat nézve, amennyit csak szeretne, miközben attól sem kell tartania, hogy lemarad valamelyikről, a színészek ugyanis párhuzamosan és folyamatosan, többször egymás után adják elő a körülbelül 8-10 perces jeleneteket. Humor, melankólia, tragédia, szakralitás és hétköznapiság váltják egymást a helyszíneken, a sorrend pedig csak rajtunk múlik, így az egyedi útvonalak egyedi élménnyé sűrűsödnek.
![A Textúra olvasópróbája. Fotó: Szépművészeti Múzeum-Magyar Nemzeti Galéria / Áment Gellért](https://papageno.hu/wp-content/uploads/2022/10/2.-kep.jpg)
A Textúra más, mint egy hagyományos színházi előadás: a kreatív és interaktív művészeti programból hiányzik a megszokott körítés, hiszen nincs külön díszlet – festmények és szobrok szolgálnak hátterül. A képzőművészeti alkotás természetesen végig kapcsolatot tart a belőle következő szöveggel és a színházi játékkal, így a kortárs írók parafrázisai és a színészek nagyszerű játékai megmutatják, hogyan hordozhatnak új jelentést az ismert remekművek a 21. századi közönség számára is.
A Textúra varázsa abban rejlik, hogy e három együtteséből valami megismételhetetlen kel életre, magával ragadva a nézőt, aki szinte maga is alakítja a produkció hangulatát. A képzőművészeti alkotások mind időben, mind térben végigvezetnek a múzeum állandó gyűjteményein, így az este során a késő gótikus szárnyas oltároktól a 19. és 20. századi gyűjteményen át a kortárs szekcióig juthatunk. Rajtunk áll csak, hogy milyen útvonalon kívánunk haladni.
![Csákányi Eszter az olvasópróbán. Fotó: Szépművészeti Múzeum-Magyar Nemzeti Galéria / Áment Gellért](https://papageno.hu/wp-content/uploads/2022/10/3.-kep.jpg)
Természetesen annak sincs akadálya, ha vissza szeretnénk menni az egyik jelenethez – a Szépművészeti Múzeumban 2020-ban volt egy olyan darab, amelyen egyszer nevetett a közönség, másszor pedig megilletődött, tehát valóban mi magunk is alakítjuk, alakíthatjuk a hangulatot.
Az eredeti műtárgy jelenléte semmivel sem pótolható, és bár a kiválasztott művek egytől egyig ismert alkotások, mégis egy új hangon szólalnak meg Sardar Tagirovsky és a szövegírók, illetve a színészek segítségével, így egészen különleges összművészeti túrán vehetünk részt. Biztosan sokan eljátszottak már azzal a gondolattal, hogy akár maguk is részesei lehetnének egy műalkotásnak – most valóban azzá válhatnak!
![A Trónterem késő gótikus szárnyasoltárai. Fotó: Szépművészeti Múzeum-Magyar Nemzeti Galéria / Áment Gellért](https://papageno.hu/wp-content/uploads/2022/10/4.-kep.jpg)
De mit is értünk pontosan összművészeten? Az összművészet vagy más néven „Gesamtkunstwerk” nem új keletű dolog: a 19. század elején indult és mindmáig tartó kísérlet, amelynek az a lényege, hogy a művészeti ágakat – így az irodalmat, a színművészetet, a képzőművészetet és a zenét – mint egyenrangú elemeket egyetlen, azonos mondanivaló szolgálatába állítja. A nagy zeneszerző, Richard Wagner volt az egyik első képviselője ennek a gondolatkörnek, amely a 21. században is meghatározó maradt.
Az önmagában is szakrális hangulatú trónteremben Halász Rita Szent Anna harmadmagával című művét Szorcsik Kriszta adja elő a Szent Anna-oltár című, 1515–1520 körül született alkotás előtt. Az első emeleten Orlai Petrics Soma 1860-as Zách Felicián című festményét Szikszai Rémusz és Béres Miklós eleveníti meg Kemény Zsófi Barátom, Felicián című írása által, amelyben megszólal Róbert Károly király, alaposan kivesézve Zách Feliciánnal való kapcsolatát, és kiderül, hogy attól nemes egy barátság, ha nem értenek egyet mindenben, de lesz memóriahabbal kitöltött kígyóbőr retikül és pezsgőbontás is a darabban.
![Rippl-Rónai József Nő fehér pettyes ruhában és Kalitkás nő című alkotása. Fotó: Szépművészeti Múzeum-Magyar Nemzeti Galéria / Szántó András](https://papageno.hu/wp-content/uploads/2022/10/6.-kep.jpg)
A 19. századi művészet kiállításban Pap Henrik Huszárok vonulása Boszniába című alkotását Zalán Tibor A földön ültem című írása, valamint Kancsár Orsolya és Berki Szofi kelti életre. Ugron Zsolna a Munkácsy-kiállítás fő műveit, a Poros út I–II. című alkotásokat választotta inspirációs forrásul, írásában pedig Munkácsy Mihály felesége, Cécile Papier szólal meg Hámori Gabriella hangján.
A második emeleten Kemény István Vita Bortnyik Sándor Zöld szamár című képéről című szövegében a mű előtt Lábán Katalintól és Béres Miklóstól hallhatjuk, hogy „dítás orbe széde unyorosg” – az előadás során majd megértik, hogy miért! Rippl-Rónai József Nő fehér pettyes ruhában című remekművének nőalakja is megszólal Nagy Katica előadásában, amelyhez László Noémi írt szöveget. „Csend és sötét, hold nem süt be ablakon. Sehol egy ablak, látják? Milyen lakhely ez?” – záporoznak a színésznő által megtestesített nőalak kérdései a nézőkre.
![Sardar Tagirovsky az olvasópróbán. Fotó: Szépművészeti Múzeum-Magyar Nemzeti Galéria / Áment Gellért](https://papageno.hu/wp-content/uploads/2022/10/7.-kep.jpg)
A harmadik emeleti, éppen megújuló Lépésváltás – frissítve! című kiállításban Szeifert Natália Gyalogprím című írását Galántai György Lépésváltás című szobránál adja elő Csákányi Eszter és Balog József – érdemes figyelni a sokasodó prímszámokat a szöveg során! A tárlatban Lakner László A konzervgyártás kezdetei című festményét is megeleveníti Vida Gábor Zakuszka című írása, előadja Fazakas Júlia és Váradi Gergely. Hogy milyen a jó zakuszka? Van benne bab, gomba, zöldbab, hal, sárgarépa, padlizsán, alma, fehérbor, vagy épp hogy nincs…? Érdemes tehát csatlakozni ehhez az egészen egyedi és különleges kulturális programsorozathoz!
A 2022-es Textúra premierje november 11-én lesz.
További előadások:
- november 16. (szerda),
- november 21. (hétfő),
- november 23. (szerda),
- november 28. (hétfő),
- november 30. (szerda).
Az előadások 19.00 órakor kezdődnek.
- A 2022-es Textúra rendezője: Sardar Tagirovsky
- Dramaturg: Bíró Bence
- Zeneszerző: Bakk-Dávid László
- Jelmeztervező: Kupás Anna
A produkcióban közreműködik a Magyar Rádió Gyermekkórusa, továbbá Takáts Márton zongoraművész és Baksa Krisztina csellóművész.